Daniel Nylander
po@danielnylander.se 2007, 2008, 2009
Anders Jonsson
anders.jonsson@norsjovallen.se 2016, 2017, 2023, 2025

# Introduktion till textredigerare i allmänhet

# Inte en ordbehandlare

En textredigerare måste särskiljas från ordbehandlare.

Ett exempel på en ordbehandlare är LibreOffice Writer som ges ut som fri programvara med öppen källkod.

En ordbehandlare låter dig skapa olika sorters dokument (uppsatser, brev, böcker o.s.v.), med förmågan att infoga bilder, tabeller och andra element.

En textredigerare som gedit används för att skapa och redigera textfiler. Filerna som sparas av gedit och lagras på disk innehåller bara text.

# Textfilformat

Med en textredigerare kan du skriva enkla anteckningar som fritext. Men texten kan också följa ett visst format.

Andra program tar textfiler som indata, läser texten i dem, och producerar ett resultat. Webbläsare kan exempelvis läsa textfiler som följer HTML-format och renderar dem som sidor.

Ett textfilformat anger hur innehållet behöver struktureras för att förstås av de andra programmen.

# Exempel

## Skriva dokument

Det är intressant att notera att med en enkel textredigerare och textfiler är det möjligt att skriva dokument så som de som produceras av en ordbehandlare.

För att ta vårt tidigare HTML-exempel så görs infogning av en bild genom att hänvisa till en extern bildfil (exempelvis lagrad på disk i samma katalog). Även om bildfilen inte är en del av HTML-filen så vet en webbläsare att den behöver bädda in den i sidan.

## Källkod

Textfiler är inte begränsade till att skriva anteckningar eller dokument, ett annat område är att skriva källkod för att utveckla programvara med ett programmerings- eller skriptspråk.

# Syntaxmarkering

När text skrivs i ett visst format (eller ”språk”) så är det väldigt användbart att visuellt skilja de olika typerna av element åt, när en del av text har speciell betydelse. De speciella betydelserna beror på språkets syntax, d.v.s. hur saker ska struktureras.

Detta görs genom att lägga till färger till texten (eller andra markeringssätt: fet, kursiv, understruken o.s.v).

Det är viktigt att notera att dessa färger inte sparas till filen. Det är i stället textredigeraren som presenterar texten på det sättet för användaren.